![](img/topic-t.gif)
![](img/topic-b.gif)
![](img/articles/thumb_82711412833977.jpg)
Vizualizări: 3232
Directorul CpDOM Anatolie Munteanu: Sistemul de protecţie şi asistenţă a persoanelor cu dizabilităţi mintale necesită o reformă cardinală urgentă
Chișinău, 9 Octombrie 2014 — Directorul CpDOM Anatolie Munteanu: Sistemul de protecţie şi asistenţă a persoanelor cu dizabilităţi mintale necesită o reformă cardinală urgentă. Acesta este marcat de reminiscenţe ale vechiului sistem sovietic, cu abordări perimate privind modul de tratament al pacienţilor. Ombudsmanul a făcut aceste declaraţii în cadrul emisiunii „Loc de dialog” la Radio Moldova care a avut ca temă respectarea drepturilor persoanelor cu dizabilităţi mintale, în contextul Zilei Mondiale a Sănătăţii Mintale, consemnată pe 10 octombrie.
Anatolie Munteanu a relevat că în sistemul sănătăţii mintale din Moldova există deficienţe serioase care necesită a fi eliminate pentru asigurarea respectării drepturilor persoanelor cu dizabilităţi, conform standardelor internaţionale.
Ombudsmanul a invocat drept exemplu simplitatea procedurii de lipsire a persoanelor cu dizabilităţi mintale de capacitatea de exerciţiu. Expertiza psihiatrică, prin care se constată boala, iar ulterior în baza acesteia instanţa de judecată ia decizia de a lipsi persoana de capacitate de exerciţiu, de regulă, poate dura o oră. Anatolie Munteanu a mai relevat că, potrivit constatărilor experţilor în domeniu, odată exclusă în acest mod din circuitul civil, persoana declarată incapabilă rareori îşi recapătă capacitatea de exerciţiu.
Deşi există procedura de restabilire a capacităţii de exerciţiu, lucrul acesta nu se prea întîmplă, a spus directorul CpDOM. Potrivit aprecierilor ombudsmanului, practica în cauză este una prea rigidă pentru sistemul de drept al ţării noastre, cu aspiraţii şi valori democratice şi europene.
Directorul CpDOM a mai atenţionat că în Republica Moldova persoanele cu dizabilităţi mintale sunt lipsite de mai multe drepturi, cum ar fi cel de a fi chemat în judecată, de a participa la alegeri, de a fi ales, de a încheia o căsătorie. Mai mult, cadrul legal prevede o normă, cel puţin stranie, potrivit căreia copiii ai căror părinţi au deficienţe mintale sunt susceptibili de a fi înfiaţi.
Persoanele declarate incapabile pot să se întrunească doar atunci cînd sunt asistate de o persoană cu discernămînt total. Potrivit Codului Familiei, o persoană cu dizabilităţi mintale nu-şi poate constitui o familie, iar soţul poate desface căsătoria, în cazul în care celălalt soţ este declarat incapabil.
Culmea e că, potrivit Legii Avocatului Poporului, persoanele lipsite de capacitate de exerciţiu nu pot apela nici la Instituţia naţională de protecţie a drepturilor omului. O sesizare în acest sens Anatolie Munteanu a depus deja la Curtea Constituţională.
Directorul CpDOM regretă faptul că Republica Moldova nu-şi onorează angajamentele asumate la ratificarea în 2010 a Convenţiei ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilităţi. Ombudsmanul consideră că aplicarea în ţara noastră a standardelor Convenţiei nominalizate la compartimentul persoane cu deficienţe mintale ar produce o adevărată revoluţie în materie civilă. Asta în condiţiile în care, articolul 12 al Convenţiei menţionate prevede clar recunoaşterea egală în faţa legii a persoanelor cu dizabilităţi, implicit a celor cu deficienţe mintale, alături de alte categorii de persoane.
Anatolie Munteanu a atras atenţia şi asupra lacunelor din sistemul de tutelă. La noi în ţară institutul juridic de constituire a tutelei este privit de pe poziţia de substituire a persoanei în luarea unor decizii. Pe cînd standardele internaţionale ne recomandă insistent ca aceste abordări să fie revizuite pentru a se implementa politici de asistenţă în luarea deciziilor. Doar un atare mod de a trata rolul tutorelui corespunde principiilor unui stat democratic în care demnitatea şi valoarea umană sunt primordiale. Viziunea potrivit căreia rolul tutorelui se rezumă la îngrijirea şi asistarea persoanei declarate incapabilă este una primitivă, spectru de drepturi ale persoanelor cu dizabilităţi mintale fiind cu mult mai mare, susţine Anatolie Munteanu.
Ombudsmanul s-a mai referit şi la problemele legate de percepţia şi înţelegerea în societate a persoanelor care suferă de boli mintale şi tulburări de comportament, acesteia fiind frecvent tratate cu multe rezerve.
Toate aceste condiţii determină excluderea persoanelor cu dizabilităţi mintale din spaţiul public. Ombudsmanul consideră că sistemul de drept din Republica Moldova, cu referire la categoria vizată de persoane, trebuie să fie revăzut astfel încît să devină mai flexibil, mai deschis pentru a oferi persoanelor cu deficienţe mintale posibilitatea de a se include în viaţa socială. Director CpDOM şi-a anunţat intenţia de a depune o sesizare la Curtea Constituţională la acest subiect.
Anatolie Munteanu a relevat că în sistemul sănătăţii mintale din Moldova există deficienţe serioase care necesită a fi eliminate pentru asigurarea respectării drepturilor persoanelor cu dizabilităţi, conform standardelor internaţionale.
Ombudsmanul a invocat drept exemplu simplitatea procedurii de lipsire a persoanelor cu dizabilităţi mintale de capacitatea de exerciţiu. Expertiza psihiatrică, prin care se constată boala, iar ulterior în baza acesteia instanţa de judecată ia decizia de a lipsi persoana de capacitate de exerciţiu, de regulă, poate dura o oră. Anatolie Munteanu a mai relevat că, potrivit constatărilor experţilor în domeniu, odată exclusă în acest mod din circuitul civil, persoana declarată incapabilă rareori îşi recapătă capacitatea de exerciţiu.
Deşi există procedura de restabilire a capacităţii de exerciţiu, lucrul acesta nu se prea întîmplă, a spus directorul CpDOM. Potrivit aprecierilor ombudsmanului, practica în cauză este una prea rigidă pentru sistemul de drept al ţării noastre, cu aspiraţii şi valori democratice şi europene.
Directorul CpDOM a mai atenţionat că în Republica Moldova persoanele cu dizabilităţi mintale sunt lipsite de mai multe drepturi, cum ar fi cel de a fi chemat în judecată, de a participa la alegeri, de a fi ales, de a încheia o căsătorie. Mai mult, cadrul legal prevede o normă, cel puţin stranie, potrivit căreia copiii ai căror părinţi au deficienţe mintale sunt susceptibili de a fi înfiaţi.
Persoanele declarate incapabile pot să se întrunească doar atunci cînd sunt asistate de o persoană cu discernămînt total. Potrivit Codului Familiei, o persoană cu dizabilităţi mintale nu-şi poate constitui o familie, iar soţul poate desface căsătoria, în cazul în care celălalt soţ este declarat incapabil.
Culmea e că, potrivit Legii Avocatului Poporului, persoanele lipsite de capacitate de exerciţiu nu pot apela nici la Instituţia naţională de protecţie a drepturilor omului. O sesizare în acest sens Anatolie Munteanu a depus deja la Curtea Constituţională.
Directorul CpDOM regretă faptul că Republica Moldova nu-şi onorează angajamentele asumate la ratificarea în 2010 a Convenţiei ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilităţi. Ombudsmanul consideră că aplicarea în ţara noastră a standardelor Convenţiei nominalizate la compartimentul persoane cu deficienţe mintale ar produce o adevărată revoluţie în materie civilă. Asta în condiţiile în care, articolul 12 al Convenţiei menţionate prevede clar recunoaşterea egală în faţa legii a persoanelor cu dizabilităţi, implicit a celor cu deficienţe mintale, alături de alte categorii de persoane.
Anatolie Munteanu a atras atenţia şi asupra lacunelor din sistemul de tutelă. La noi în ţară institutul juridic de constituire a tutelei este privit de pe poziţia de substituire a persoanei în luarea unor decizii. Pe cînd standardele internaţionale ne recomandă insistent ca aceste abordări să fie revizuite pentru a se implementa politici de asistenţă în luarea deciziilor. Doar un atare mod de a trata rolul tutorelui corespunde principiilor unui stat democratic în care demnitatea şi valoarea umană sunt primordiale. Viziunea potrivit căreia rolul tutorelui se rezumă la îngrijirea şi asistarea persoanei declarate incapabilă este una primitivă, spectru de drepturi ale persoanelor cu dizabilităţi mintale fiind cu mult mai mare, susţine Anatolie Munteanu.
Ombudsmanul s-a mai referit şi la problemele legate de percepţia şi înţelegerea în societate a persoanelor care suferă de boli mintale şi tulburări de comportament, acesteia fiind frecvent tratate cu multe rezerve.
Toate aceste condiţii determină excluderea persoanelor cu dizabilităţi mintale din spaţiul public. Ombudsmanul consideră că sistemul de drept din Republica Moldova, cu referire la categoria vizată de persoane, trebuie să fie revăzut astfel încît să devină mai flexibil, mai deschis pentru a oferi persoanelor cu deficienţe mintale posibilitatea de a se include în viaţa socială. Director CpDOM şi-a anunţat intenţia de a depune o sesizare la Curtea Constituţională la acest subiect.
![](img/logos/6921469192145.jpg)
Autor: Oficiul Avocatului Poporului
Toate comunicatele de presă ale aceluiaşi autor
Toate comunicatele din categoria curentă
Toate comunicatele din categoria curentă
Categorii comunicate
- Administraţie Publică 2235
- Afaceri 808
- Angajări & Joburi 166
- Armata & Serviciul Grăniceri & Vama 37
- Artă & Cultură 127
- Bănci & Asigurări 18
- Blogosfera 110
- Concursuri & Licitații 14
- Construcţii & Infrastructură 47
- Dezvoltare Regională 1646
- Diaspora 3
- Drepturile Omului & Justiţie 564
- eBooks / eReviste / eDocumente 7
- Economic & Statistică 329
- Educaţie & Instruire 750
- Export și Investiții 17
- Externe 165
- Fashion 0
- Fiscalitate & Finanţe & Contabilitate 116
- Industrie 10
- IT 30
- Media & Publicitate 365
- Mediu 36
- Mesaje 8
- Oferte & Prețuri 16
- Ong & Societate Civilă 1310
- Persoane Publice 140
- Politic & Electorala 1305
- Procuratura & MAI 120
- Public Relations 32
- Resurse Web 12
- Sănătate & Medicină 125
- Sindicate 4
- Social 580
- Sport 12
- Ştiinţă 80
- Tehnologia Informației și Comunicațiilor 287
- Telefonie & Comunicaţii 29
- Turism 33
![](img/banners/plugs/260x110.png)